יהודים שורפים ספרים
לכל פרקי הסכת הספרנים – לחצו כאן
לכתבה בבלוג הספרייה
הללויה ושמחו נא / משה אליהו הַלְלוּיָהּ הַלְלוּיָהּ וְשִׂמְחוּ נָא בּוֹאוּ נִשְׂמַח וּנְהַלֵּל וּנְרַנֵּן יָהּ שִׂישׂוּ וְשִׂמְחוּ בְּרִנָּה כָּל עַם יִשְׂרָאֵל שִׁירוּ זַמְּרוּ הַלְּלוּ לָאֵל הַגּוֹאֵל נִזְכֶּה לְשָׁלוֹם וּבְרָכָה וְנוֹדֶה לָאֵל נָרִים כּוֹסִית נִשְׁתֶּה לְחַיִּים וּנְרַנְּנָה יֶשׁ לָנוּ אֹשֶׁר וְעֹנֶג וּגְבוּרָה אוֹר הַכּוֹכָבִים דּוֹלֵק עָלֵינוּ כִּמְנוֹרָה כָּל עַם יִשְׂרָאֵל יַחַד נִלְמַד תּוֹרָה בִּירוּשָׁלַיִם הַבְּנוּיָה נְהַלֵּל יָהּ |
פזמון לכל עת במסורת ספרד-ירושלים שמחברו הוא משה אליהו, חזן ומוזיקאי, שנחשב לאחד מגדולי המבצעים במאה ה-20. בכל אחד מבתי השיר קורא המחבר לשירה הנובעת מתוך השמחה, ומבקש דברים נוספים, תוך שהוא מבטיח כי אף עליהם יודה ויהלל לה'. לשון הפזמון פשוטה מאוד, ומשמשים בה בערבוביה צירופי לשון שכיחים מן המקרא ומן התפילה והפיוט "נהלל ונרנן" "שישו ושמחו" "לשלום וברכה", לצד ביטויים דיבוריים מן העברית הישראלית, כגון "בואו נשמח", "נרים כוסית נשתה לחיים" או "יש לנו אושר..." |
• הַלְלוּיָהּ – קריאה זו להלל את ה' בהקשרים של שמחה חוזרת פעמים רבות בספר תהלים. • בּוֹאוּ נִשְׂמַח וּנְהַלֵּל וּנְרַנֵּן יָהּ – הבה נשמח ונפאר ונשיר לה'. • שִׂישׂוּ וְשִׂמְחוּ בְּרִנָּה – בטאו את שמחתכם בשירה. הצירוף 'שישו ושמחו' להעצמת השמחה מופיע פעמים אחדות במקרא, כמו למשל בתהלים מ, יז: יָשִׂישׂוּ וְיִשְׂמְחוּ בְּךָ כָּל מְבַקְשֶׁיךָ... • שִׁירוּ זַמְּרוּ – אף חזרה על מלים נרדפות אלו מופיעה פעמים אחדות במקרא כמו בתהלים קה, ב: שִׁירוּ לוֹ זַמְּרוּ לוֹ שִׂיחוּ בְּכָל נִפְלְאוֹתָיו. • נִזְכֶּה לְשָׁלוֹם וּבְרָכָה וְנוֹדֶה לָאֵל – בחלק השני של הבית עובר המחבר משמחת ההווה והקריאה להודיה עליה לבקשות שלום וברכה לעתיד, ומבטיח שגם עליהם הוא וחבריו יודו. הצמדת שלום וברכה מופיעה פעמים אחדות בלשון התפילה, כמו למשל בברכת 'אהבה': מַהֵר וְהָבֵא עָלֵינוּ בְּרָכָה וְשָׁלוֹם מְהֵרָה... ובברכת 'שלום' שבתפילת העמידה: שִׂים שָׁלוֹם טוֹבָה וּבְרָכָה. • וּנְרַנְּנָה – ונשיר. • יֶשׁ לָנוּ אֹשֶׁר וְעֹנֶג וּגְבוּרָה – כאן חוזר המחבר אל ההווה המאושר. • אוֹר הַכּוֹכָבִים דּוֹלֵק עָלֵינוּ כִּמְנוֹרָה – המנורה מהווה דימוי לדימוי הכוכבים, שאורם הנוגה מבטא אף הוא את האושר והשמחה שמתוכם מושר השיר. דימוי זה מופיע כבר בברכת בלעם (במדבר כד, יז): דָּרַךְ כּוֹכָב מִיַּעֲקֹב וְקָם שֵׁבֶט מִיִּשְׂרָאֵל. • כָּל עַם יִשְׂרָאֵל יַחַד נִלְמַד תּוֹרָה בִּירוּשָׁלַיִם הַבְּנוּיָה נְהַלֵּל יָהּ – אף בחלקו השני של הבית השני עובר המחבר שוב לביטוי משאלתו כלפי העתיד והבטחתו לשיר ולהלל בעת שהיא תתגשם. |
כותר |
הללויה ושמחו נא |
---|---|
מעגל השנה |
לכל עת |
שפה |
עברית |
תנאי השימוש:
הפריט כפוף לזכויות יוצרים ו/או לתנאי הסכם. חל איסור על כל שימוש בפריט, לרבות אך לא רק, העתקה, פרסום, הפצה, ביצוע פומבי, שידור, העמדה לרשות הציבור באינטרנט או באמצעים אחרים, עשיית יצירה נגזרת של הפריט (למשל, תרגום, שינוי היצירה או עיבודה), בכל צורה ואמצעי, לרבות, דיגיטאלי, אלקטרוני או מכני, ללא הסכמה בכתב מראש מבעל זכות היוצרים ומבעל האוסף.
תנאי השימוש אינם מונעים שימוש בפריט למטרות המותרות על פי חוק זכות יוצרים, תשס"ח-2007, כגון: שימוש הוגן בפריט. בכל מקרה חלה חובה לציין את שם/שמות היוצר/ים ואת שמו של בעל האוסף בעת השימוש בפריט וחל איסור על פגיעה בכבודו או בשמו של היוצר באמצעות סילוף או שינוי של היצירה.
השימוש בפריט כפוף גם לתנאי השימוש של אתר הפיוט והתפילה.
אם לדעתך נפלה טעות בנתונים המוצגים לעיל או שקיים חשש להפרת זכות יוצרים בפריט, אנא פנה/י אלינו באמצעות דואר אלקטרוני לכתובת: [email protected]
יודעים עוד על הפריט? זיהיתם טעות?