יהודים שורפים ספרים
לכל פרקי הסכת הספרנים – לחצו כאן
לכתבה בבלוג הספרייה
שִׁירוּ לָאֵל נְבוֹנַי שִׁירֵי רְנָנַי שַׁבָּת וְרֹאשׁ חֹדֶשׁ יוֹם זֶה לַה' יְקַר שְׁמוֹ הוֹדִיעוּ לַכֹּל וְהַשְׁמִיעוּ זַמְּרוּ הָרִיעוּ לִפְנֵי הַמֶּלֶךְ ה' עֹז [עוֹזֵר] לוֹ בְּמִקְדָּשׁוֹ תְּנוּ חוּשׁוּ לְדָרְשׁוֹ הִתְהַלְלוּ בְשֵׁם קָדְשׁוֹ יִשְׂמַח לֵב מְבַקְשֵׁי ה' קְדוֹשִׁים שִׁמְךָ יוֹדוּ וַחֲסָדֶיךָ יַגִּידוּ אַף יְהַלְלוּ וְיוֹדוּ שָׁמַיִם פִּלְאֲךָ ה' בָּאתִי וְקִדַּשְׁתִּי שִׁמְךָ וְשִׁירִים שַׁרְתִּי וְאֵלֶּה הִגַּדְתִּי [הִגַּשְׁתִּי] בִּכּוּרִים לַה' |
פיוט זה מיועד לראש חודש שחל בשבת, והוא מושר בכמה מהקהילות הספרדיות בזמנים שונים של יום מיוחד זה. בחלק מהקהילות נוהגים לשיר את הפיוט לפני הוצאת ספר התורה, חלקן שרות אותו לפני קריאת ההפטרה המיוחדת לשבת וראש חודש, וחלקן שרות אותו בליל שבת. מעניין שהבבלים מבצעים שיר זה בלחן מתוך לחני ראש השנה, מה שמעיד אולי על החשיבות של מועד זה ועל הקשר שבין ראש השנה ובין יום ראש חודש החל בשבת. מילות הפיוט, הקורא לשיר ולהלל לה', פשוטות הן, ומבוססות על שיבוצים רבים, בעיקר מתוך מזמורי תהלים הנאמרים בקבלת שבת. בפיווט אקרוסטיכון – יעקב – המעיד על שם מחברו. |
כותר |
שירו לאל נבוני |
---|---|
סולם |
כללי |
שפה |
עברית |
תנאי השימוש:
הפריט כפוף לזכויות יוצרים ו/או לתנאי הסכם. חל איסור על כל שימוש בפריט, לרבות אך לא רק, העתקה, פרסום, הפצה, ביצוע פומבי, שידור, העמדה לרשות הציבור באינטרנט או באמצעים אחרים, עשיית יצירה נגזרת של הפריט (למשל, תרגום, שינוי היצירה או עיבודה), בכל צורה ואמצעי, לרבות, דיגיטאלי, אלקטרוני או מכני, ללא הסכמה בכתב מראש מבעל זכות היוצרים ומבעל האוסף.
תנאי השימוש אינם מונעים שימוש בפריט למטרות המותרות על פי חוק זכות יוצרים, תשס"ח-2007, כגון: שימוש הוגן בפריט. בכל מקרה חלה חובה לציין את שם/שמות היוצר/ים ואת שמו של בעל האוסף בעת השימוש בפריט וחל איסור על פגיעה בכבודו או בשמו של היוצר באמצעות סילוף או שינוי של היצירה.
השימוש בפריט כפוף גם לתנאי השימוש של אתר הפיוט והתפילה.
אם לדעתך נפלה טעות בנתונים המוצגים לעיל או שקיים חשש להפרת זכות יוצרים בפריט, אנא פנה/י אלינו באמצעות דואר אלקטרוני לכתובת: [email protected]
פיוט זה מיועד לראש חודש שחל בשבת, והוא מושר בכמה מהקהילות הספרדיות בזמנים שונים של יום מיוחד זה. בחלק מהקהילות נוהגים לשיר את הפיוט לפני הוצאת ספר התורה, חלקן שרות אותו לפני קריאת ההפטרה המיוחדת לשבת וראש חודש, וחלקן שרות אותו בליל שבת. מעניין שהבבלים מבצעים שיר זה בלחן מתוך לחני ראש השנה, מה שמעיד אולי על החשיבות של מועד זה ועל הקשר שבין ראש השנה ובין יום ראש חודש החל בשבת.
מילות הפיוט, הקורא לשיר ולהלל לה', פשוטות הן, ומבוססות על שיבוצים רבים, בעיקר מתוך מזמורי תהלים הנאמרים בקבלת שבת.
בפיווט אקרוסטיכון - יעקב - המעיד על שם מחברו.
יודעים עוד על הפריט? זיהיתם טעות?