אבות / אשכנז כללי / שמחה שלמה זילבר
אשכנז - אשכנז כללי
להאזנה
דרור יקרא / דונש בן לברט דְּרוֹר יִקְרָא לְבֵן וּלְבַת וְיִנְצָרְכֶם כְּמוֹ בָבַת נְעִים שִׁמְכֶם וְלֹא יֻשְׁבַּת שְׁבוּ נוּחוּ בְּיוֹם שַׁבָּת דְּרֹשׁ נָוִי וְאוּלָמִי וְאוֹת יֶשַׁע עֲשֵׂה עִמִּי נְטַע שׂוֹרֵק בְּתוֹךְ כַּרְמִי שְׁעֵה שַׁוְעַת בְּנֵי עַמִּי דְּרֹךְ בָּבֶל בְּתוֹךְ בָּצְרָה וְגַם אֱדוֹם אֲשֶׁר גָּבְרָה נְתֹץ צָרַי בְּאַף עֶבְרָה שְׁמַע קוֹלִי בְּיוֹם אֶקְרָא אֱלֹהִים תֵּן בַּמִּדְבָּר הַר הֲדַס שִׁטָּה בְּרוֹשׁ תִּדְהָר וְלַמַּזְהִיר וְלַנִּזְהָר שְׁלוֹמִים תֵּן כְּמֵי נָהָר הֲדוֹךְ קָמַי אֵל קַנָּא בְּמוֹג לֵבָב וּבִמְגִנָּה וְנַרְחִיב פֶּה וּנְמַלֶּאנָה לְשׁוֹנֵנוּ לְךָ רִנָּה דְעֶה חָכְמָה לְנַפְשֶׁךָ וְהִיא כֶתֶר לְרֹאשֶׁךָ נְצֹר מִצְוַת קְדֹשֶׁךָ שְׁמֹר שַׁבַּת קְדֹשֶׁךָ |
אחד משירי השבת הידועים והנפוצים ביותר בכל קהילות ישראל לאורך הדורות. זהו ככל הנראה השיר הראשון שנכתב במיוחד כשיר לשבת, ולא כפיוט שנועד להשתלב בתפילה או בבית הכנסת. |
כותר |
דרור יקרא |
---|---|
סולם |
כללי |
שפה |
עברית |
תנאי השימוש:
הפריט כפוף לזכויות יוצרים ו/או לתנאי הסכם. חל איסור על כל שימוש בפריט, לרבות אך לא רק, העתקה, פרסום, הפצה, ביצוע פומבי, שידור, העמדה לרשות הציבור באינטרנט או באמצעים אחרים, עשיית יצירה נגזרת של הפריט (למשל, תרגום, שינוי היצירה או עיבודה), בכל צורה ואמצעי, לרבות, דיגיטאלי, אלקטרוני או מכני, ללא הסכמה בכתב מראש מבעל זכות היוצרים ומבעל האוסף.
תנאי השימוש אינם מונעים שימוש בפריט למטרות המותרות על פי חוק זכות יוצרים, תשס"ח-2007, כגון: שימוש הוגן בפריט. בכל מקרה חלה חובה לציין את שם/שמות היוצר/ים ואת שמו של בעל האוסף בעת השימוש בפריט וחל איסור על פגיעה בכבודו או בשמו של היוצר באמצעות סילוף או שינוי של היצירה.
השימוש בפריט כפוף גם לתנאי השימוש של אתר הפיוט והתפילה.
אם לדעתך נפלה טעות בנתונים המוצגים לעיל או שקיים חשש להפרת זכות יוצרים בפריט, אנא פנה/י אלינו באמצעות דואר אלקטרוני לכתובת: [email protected]
אחד משירי השבת הידועים והנפוצים ביותר בכל קהילות ישראל לאורך הדורות. זהו ככל הנראה השיר הראשון שנכתב במיוחד כשיר לשבת, ולא כפיוט שנועד להשתלב בתפילה או בבית הכנסת.
השיר פרץ אל התודעה הישראלית הציבורית עם ביצועו ההיסטורי של שלמה בר והברירה הטבעית, לפני יותר מ-30 שנה, שבו עיבד ושר את אחד מלחניו התימניים המסורתיים של הפיוט. לשלמה בר נזקפת זכות ראשונים של הובלת המהלך התרבותי של שילוב הפיוט והמוסיקה של הקהילות הספרדיות בעולם התרבות הישראלי.
מחבר הפיוט הוא דונש בן לברט, משורר ובלשן בן המאה העשירית בספרד, תלמידו של ר' סעדיה גאון שעבר לספרד ובה פעל. הוא נחשב לחלוץ שיטת המשקל הכמותי בשירה העברית.
השיר עצמו עוסק ביום השבת כיום של חופש וגאולה רוחנית לאדם ולעולם. המדרשים השונים ממשילים את עם ישראל לחתן ואת השבת לבת זוגו, הכלה. כשם שבני זוג מגנים ושומרים אחד על השני, כך עם ישראל והשבת שומרים זה על זה. השבת גואלת את האדם מן הנטל של שיגרת החיים ומאפשרת לו טעימה קטנה של העולם הבא ושל הגאולה העתידה.
יודעים עוד על הפריט? זיהיתם טעות?